![](https://balkanimozaik.hu/wp-content/uploads/2020/10/fegyverek-e1603637303482.jpg)
Hatmillió fegyver a civileknél
Két közelmúltbeli tragikus horvátországi esemény újra központi kérdéssé tette, hogy mennyi fegyver van a lakosságnál a nyugat-balkáni országokban. Az év elején Filip Zavadlav egy kalasnyikovval Split belvárosában három embert gyilkolt le, néhány nappal ezelőtt egy kis faluból származó 22 éves fiatalember, Daniel Bezuk a zágrábi Szent Márk téri kormányzati épületre adott le lövéseket ugyancsak kalasnyikovval és súlyosan megsebesített egy rendőrt. Ezután a nála lévő pisztollyal öngyilkos lett.
De hogyan jutottak hozzá ezek a húszas éveik elején járó fiatalok az automata fegyverekhez? Egyrészt a tapasztalatok szerint nem okoz nagy erőfeszítést a feketepiacon fegyvert vásárolni, csupán néhány száz euró és internet kell hozzá, másrészt sok család valóságos fegyverarzenált halmozott fel, ahogyan Bezuk apja is.
![](https://balkanimozaik.hu/wp-content/uploads/2020/10/fegyver-5-1024x657.jpg)
Szerbia és Montenegró a dobogó harmadik fokára került.
Egy, a napokban megjelent jelentés szerint a világban több mint egymilliárd fegyver van, többsége civilek kezében. Úgy becsülik, hogy 857 millió fegyver van az állampolgárok, 133 millió a hadseregek és 23 millió a bűnüldöző szervek szolgálatában. A legtöbb civil kézben lévő fegyver – 393 millió – az Egyesült Államokban van.
A száz főre jutó fegyverek számában az Egyesült Államok és Jemen után Szerbia és Montenegró a dobogó harmadik fokára került. Ebben a két országban száz lakosra 39 fegyver jut, de nem sokkal van lemaradva Bosznia-Hercegovina és Észak-Macedónia sem. Az Egyesült Államokban száz főre 121 fegyver jut, míg Japánban és Indonéziában kevesebb, mint egy.
A nyugat-balkáni országokban a fegyverek nagy része az 1990-es évek háborúiból származik, a volt jugoszláv néphadsereg, vagy a félkatonai alakulatok raktárjaiból vitték el, vagy a háború végén egyszerűen hazavitték. Becslések szerint a számuk megközelíti a hatmilliót, 2,3 millió van nyilvántartva, 3,8 milliót illegálisan tartanak maguknál az emberek.
![](https://balkanimozaik.hu/wp-content/uploads/2020/10/fegyver-3.jpg)
az esküvőket, temetéseket.
Az egész térségre jellemző a lőfegyverekhez való „enyhe texasi hozzáállás”: jobb, ha van, soha nem lehet tudni. A polgárok túlnyomó többsége akkor érzi biztonságban magát, ha saját fegyvert birtokol. Ugyanakkor azt sem szabad elfelejteni, hogy ezen a területen a fegyvertartásnak kultúrája van. Emlékszem, alig néhány hónapja voltunk még csak Szarajevóban, amikor irtózatos fegyverropogásra ébredtünk. Riadtan mentünk ki az erkélyre, látni nem láttunk semmit, csak hallottuk a lövéseket, később kiderült, néhány utcával arrébb gyerek született, azt ünnepelték. De hasonlóképpen ünnepelték a böjti hónapot lezáró bajram első napját is, az esküvőket, temetéseket. Emellett a fegyver státusszimbólum. Hatalmat mutat.
Jelentősen növeli a szervezett bűnözés, a terrorizmus kockázatát, hogy a háborúk vége után is nagyon egyszerű fegyverhez jutni. Bosznia-Hercegovinában az automata fegyverek nagyon olcsók, akár 200-300 euróért is megvásárolhatók, és ha sikerül eljuttatni a nyugat-európai országokba, az ár eléri a több ezer eurót. A Boszniában, Szerbiában, Koszovóban beszerzett olcsó fegyverekért akár tízszer annyit is el lehet kérni, és ez az egyes embereknek is és a bűnözőknek is nagyon csábító. A feketepiacot elárasztják a kalasnyikovok, az áruk néhány száz dollártól kb. négyezer dollárig terjed. A régió a fegyvercsempészek tranzitpontja.
![](https://balkanimozaik.hu/wp-content/uploads/2020/10/fegyerek-3-1.jpg)
fegyverekért akár tízszer annyit is el lehet kérni.
Az illegális fegyverkereskedelem becslések szerint évente 1,7-3,5 milliárd dolláros forgalmat bonyolít, ami a törvényes fegyverkereskedelem 10-20 százaléka. Az Európában végrehajtott támadásokban használt fegyverek túlnyomó részre visszavezethető a Balkánra. A párizsi Charlie Hebdo ellen elkövetett támadás során használt kalasnyikovokat Belgiumban vásárolták ugyan, de a nyomok ott is a Nyugat-Balkánra vezettek.
Az egykori Jugoszláviában minden ország rendőrsége időről-időre akciókat hirdet, amikor büntetés nélkül le lehet adni az otthon tartott fegyvereket. Szerbiában 1992-től hét legalizálási akció során mintegy százezer fegyvert adtak át. Messze a leghatékonyabb Zoran Djindjić miniszterelnök meggyilkolása után volt, abban az időben a lakosok 47 852 fegyvert adtak le, és további 34 917 legalizálási kérelmet nyújtottak be. Több mint kétmillió lőszert adtak vissza.
![](https://balkanimozaik.hu/wp-content/uploads/2020/10/fegyverek-2.jpg)
Horvátországban is begyűjtöttek hasonló akciók keretében több ezer lőfegyvert, több mint ötmillió töltényt és hatezer kilogramm robbanóanyagot, bár szakértők szerint ez a kint lévő készletek egyharmada lehet.
Az Európai Bizottság egy stratégiai terv mentén vonná ellenőrzés alá 2020-2025 között a nyugat-balkáni lakossági fegyvertartást és erősítené a legális és illegális fegyverkereskedelem felügyeletét, mivel utóbbi jelenti a kontinensre a legnagyobb fenyegetést.
![](https://balkanimozaik.hu/wp-content/uploads/2020/11/Amfilohije-Photo-EPA-EFEBORIS-PEJOVIC-e1580237662143-1280x720-1-75x75.jpg)
![](https://balkanimozaik.hu/wp-content/uploads/2020/10/olimpiai-múzeum-iskola-és-műzeum-75x75.jpg)